Storyline

Høgskolen i Vestfold har over tid arbeidet mye med fagdidaktikk med bruk av digitale verktøy og medier. Blant flere arbeidsmåter er storylinemetodikken, og her er det lagt ut lenker til noen av arbeidene som er utført. .

fortiden. Det vil si at journalistene har beveget seg i tid. || **Vi reiser i tid** [|First World war com] [|The great war 1914 - 1918] [|War propaganda] [|Propaganda postcard]
 * < Mediehuset eikskolen || Mediehuset eikskolen har hatt flere utsendte medarbeidere tl

[|Posters from world war II] || dagsaktuelle konflikter, og samfunnsproblematikk. || **Et møte i elevens rom** [|Global conflicts: Palestine] [|Global Conflicts: Latin America] [|Asylspillet] [|Food force] [|Feeding minds, fighting hunger] || i veden. Gir informasjon, analyserer og ser etter nye muligheter innenfor området alternativ energi. || **Verden, miljø og energi**
 * Mediehuset LUTskolen || Mediehuset LUTskolen har sendt sine team for å se nærmere på
 * Kraftselskapet || Kraftselskapet består av team som arbeider med kraftforsyningene

[|Verden uten olje] **WWO** || av ny musikk, coverlåter, sekstitallsmusikk og musikkvideo.
 * The Band || Nye band og ny musikk. Bandene arbeider med egenproduksjon

Alle band har sine egne musikk- og filmstudio. || **Elevens kunsteriske uttrykk** || med Internett. Ny versjon av regnbuegata vil komme ut med nye muligheter på en digital læringsarena. || **Det fargerike fellesskap** || Vil du vite mer om gjennomføringen og verktøyene, kan du ta kontakt med Tor Arne Wølner, Høgskolen i Vestfold, avd. LU.
 * Den nye Regnbuegata || Familiene i regnbuegata har nå blitt digitalisert, og arbeider mye

[|Storyline] er en metode med vitenskaplig bakgrunn. Metoden er utviklet i Skottland ut fra et konstruktivistisk og sosiokulturelt syn på kunnskap og læring. I et storylineforløp vil forståelse skapes når faktabyggesteiner settes sammen til en meningsfull helhet. Byggesteinene kan hentes fra bøker, aviser, Internett osv, men er i og for seg lite interessant i læringsperspektivet. Hovedsaken er hvordan elevene lærer, og hvordan de eventuelt kan tilegne seg flere ferdigheter innenfor de fem definerte basisferdighetene fra LK06 ([|Læreplan og Kunnskapsløftet 2006]). Innenfor storylineforløpet blir elevene aktører og aktive deltagere, og læringsforløpet starter med hva eleven allerede har av kunnskap om det som skal læres. Deres hverdagskunnskaper er utgangspunkt for læring innenfor det sosiokulturelle miljøet som oppstår i en elevgruppe, og i hele klassen/teamet. I løpet av fortellingen ofte bli berørt flere emner innenfor temaets rammer. Det blir gjort gjennom et logisk handlingsforløp og forskjellige aktiviteter. Hver elev velger å arbeide med eller være en rolleperson i forløpet, noe som gjør at de blir aktive deltakere i historiens forskjellige emneområder. De blir deltakere i arbeidet med fagstoff og handlingens framdrift. Dermed får de også en viss innflytelse på arbeidets vider gang.
 * Storyline som metode**

[|Storylinemetodikken] har i flere år vært sett på som en god metode for variert undervisning Noen har likevel stilt kritiske spørsmål til om dette er en metode for økt læring. Andre har våget seg på uttalelser om at dette kun har vært noe for lavere trinn i grunnskolen, men praksis har etter hvert vist at det egner seg på alle trinn. Slik jeg ser det er Storyline en metode av flere som kan brukes for å kunne variere undervisningen. Samtidig mener jeg at metodikken faller godt inn i forhold til LK06. I et storylineforløp ligger det til rette for å kunne arbeide med alle de fem grunnleggende ferdigheter som lese, regne, skrive, muntlig og digital ferdighet. Metoden er etter min mening også utmerket for arbeid med digitale mapper (Karlsen & Wølner, 2006. Wølner 2006). Konkret hvordan arbeide med digitale mapper kan integreres, kommer jeg tilbake til senere i artikkelen.

Slik storylinemetoden for det meste blir brukt er læreren eller lærerteamet forfatter, regissør og aktører i historien. Historien skal utformes og gjennomføres innenfor et gitt tidsrom, og med et på forhånd bestemt antall timer. Elevene er aktører med delvis selvvalgte roller, men de er også aktive i forhold til historiens utvikling og framdrift. Historien deles inn i kapitler hvor læreren gir elevene mer eller mindre frihet til deltakelse i å gi historien innhold. Det vil si at noen av kapitlene kan være ganske åpne, mens andre er mer faste i sin organisering og struktur. Likevel vil det være frihet for den kreative eleven til å utforme innholdet. Dessuten må læreren hele tiden være åpen for å se nye muligheter, etter hvert som storylineforløpet utvikler seg.

Planleggingsfase i et stort opplegg er viktig. Der kan læreren med enkle grep legge inn arbeid som gir elevene muligheter for å ta i bruk noen, eller alle de fem grunnleggende ferdighetene. Det betyr at hun i legger inn kunnskaps- og/eller ferdighetsmål i hvert kapittel. Kapitlene kan ses på som metodens emner og fagbolker. Dessuten kan kapitlene utformes slik at det er et bestemt faglig emne det arbeides med innenfor perioden. I planleggingsfasen vil det også være naturlig å legge inn arbeidsoppgaver som krever bruk av digitale medier. Slik vil verktøy som PC, digitalt kamera, mp3-spiller, eller alle tre bli en naturlig del av læringsprosessen innunder kapittelet.

Læreren må først lage en dreiebok([|storylineskjema]) for det ”tematiske historieforløpet”. Hun blir både manusforfatter og regissør i forløpet, og må gjøre noen dramaturgiske grep underveis for å få storylineforløpet til å ”leve”. Elevene blir som sagt aktører gjennom å finne sine roller innenfor historien som skal lages/fortelles. På mange måter blir dette en interaktiv historie hvor rammene og målene er lagt, men handlingen skjer gjennom rolleinnehavernes gjøremål og bevegelser.

Gjennom eget arbeid legger elevene innholdet inn i handlingsforløpet og får dermed en unik historie. Det hele endrer seg fra å være en oversikt eller en dreiebok med et sett handlinger, til å bli en fullstendig historie med innhold. Her får elevene også et produkt som fortjener en plass i deres portefølje, og bør derfor legges inn i elevens digitale eller fysiske mappe. Det er en dokumentasjon som i ettertid viser noe av elevens sammensatte kompetanse. Sammen med en logg/refleksjonsnotat for arbeidet, vil mappa bli et nyttig dokument for en eventuell senere helhetsvurdering eller muntlig eksamen på de høyere klassetrinnene (Karlsen & Wølner, 2006. Wølner 2006).